Energiaturpeen käytön taloudellinen merkitys suomessa - Johanna Alatalo; Juha Honkatukia; Petri Kero (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2000)
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan turpeen käytön ja verotuksen muutoksia 1990-luvulla. Lisäksi tutkimuksessa arvioidaan turpeen verotuksen muutosten vaikutuksia. Turpeen verotus, kuten energiaverotus yleensäkin, on jatkuvasti kiristynyt. Samaan aikaan turpeen tuotantoon kohdistuvat tuet ovat käytännössä loppuneet. Turpeen kiristynyt verotus on näkynyt etenkin 1990-luvun viimeisinä vuosina turpeen käytön vähenemisenä. Turpeen kilpailukyky on alentunut myös sähkön hinnan alennuttua sähkömarkkinoiden vapautumisen myötä. 'Puuvaihtoehdossa' turpeen hiilidioksidiperusteinen lisävero laskettaisiin samalle tasolle kuin puun lisävero ja `hiilivaihtoehdossa' se nostettaisiin hiilen lisäveron tasolle. Puuvaihtoehdossa turve korvaisi hiilen ja osin puunkin käyttöä. Turvetuotannon työllisyys kasvaisi kuitenkin vain lievästi. Hiilivaihtoehdossa turpeen käyttö alenisi selvästi. Työllisyys alenisi useilla sadoilla henkilötyövuosilla. Polttoaineiden lisäverojen rakenteellisilla muutoksilla ei kuitenkaan olisi suuria kokonaistaloudellisia vaikutuksia. – Turve ; sähköntuotanto ; lämmöntuotanto ; hiilidioksidiperusteinen lisävero ; hiilidioksidipäästöt ; GHG-tase – – The purpose of this study is to evaluate the changes in peat production and taxation of peat in the 1990's. The study also analyses the potential effects of changes of taxation of peat. The taxation of peat, as well as energy taxation in general, has been continuously increasing. At the same time, subsidies on peat production have in practice been discontinued. The heavier taxation of peat has decreased the energy use of peat especially during the latter half of the 1990's. Simultaneously, the liberalisation of the electricity markets has decreased the price of electricity, reducing the competitiveness of peat in electricity production. In a `wood scenario', the CO2 component of the energy tax on peat would be decreased to the same level as the tax on wood, whereas in a `coal scenario', the CO2 component would be raised to the level of the tax on coal. The `wood scenario' results in higher peat consumption and lower coal consumption and, to some degree, also lower wood consumption than current taxes. Employment in peat production would be increased only slightly, however. The `coal scenario' would clearly decrease the consumption of peat. Employment in peat production would be decreased by several hundreds of man years. The changes in the structure of energy taxation would not, however, have significant macroeconomic effects. – Peat ; production of electricity ; production of heat ; carbon dioxide tax ; carbon dioxide emissions ; GHG-balance
Keywords: 330; Torf; Fossiler Energieträger; Energiesteuer; Finnland