Mandatory auditor choice and small firm finance: Evidence from Finland - Ari Hyytinen; Lotta Väänänen (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2004)
We study the capital market implications of mandatory auditor choice. This regulatory intervention provides us with an instrument that can be used to examine the role of asymmetric information in the market for small business finance. We propose, in particular, a new exogenous measure of information based on a legal requirement that makes it mandatory for firms above a certain size to use certified auditors. Using a large panel on Finnish (mostly) closely held small businesses we find that despite significant market-driven demand for auditing, the legal requirement forces some firms to use a certified auditor. The cost of debt capital for a small business that is forced to use a certified auditor goes down and its creditworthiness, as measured by a commercial credit rating, improves. These results are consistent with the view that asymmetric information and, in particular, borrower-lender conflict are empirically relevant in the market for small business finance. – – Tässä tutkimuksessa kartoitetaan pk-yritysten rahoitusta mahdollisesti hankaloittavia informaatio-ongelmia tutkimalla hyväksytyn tilintarkastajan pakollisen käytön vaikutuksia pk-yritysten rahoituskustannuksiin ja luottokelpoisuuteen. Tutkimuksessa hyödynnetään laajaa paneeliaineistoa suomalaisista pk-yrityksistä. Aineisto sisältää 78 505 vuosi-yritys -havaintoa vuosilta 1999-2002. Käytämme pakollista hyväksytyn tilintarkastajan valintaa identifioimaan informaatio- ympäristön vaikutuksia yritysrahoitusmarkkinoilla. Lainsäädännössä määritellään tietyt kokokriteerit, jotka ylittäviltä yrityksiltä vaaditaan joko Keskuskauppakamarin tai kauppakamarin hyväksymän tilintarkastajan käyttöä. Tämä sääntely tuo ns. eksogeenista vaihtelua pk-yritysten ”informaatio-ympäristöön”, minkä ansiosta voidaan tutkia sitä, kuinka pakollinen hyväksytyn tilintarkastajan käyttö ja siten vaihtelu pk-yritysten ”läpinäkyvyydessä” vaikuttaa niiden luottokelpoisuuteen ja ulkoisen rahoituksen kustannuksiin. Tutkimuksessa sovellettava estimointi-menetelmä (regression discontinuity design) hyödyntää nimenomaan tilintarkastuslainsäädännöstä löytyvää ”kynnystä”, joka määrittelee sen, minkälaisen pk-yrityksen on pakko käyttää hyväksyttyä tilintarkastajaa. Vaikka useat pk-yritykset valitsevat hyväksytyn tilintarkastajan jo ennen kuin niiden koko ylittää laissa määritellyn kynnyksen, löydämme, että lakikynnys aiheuttaa ”hypyn” todennäköisyydessä, että pk-yritys käyttää hyväksyttyä tilintarkastajaa. Tämän voidaan tulkita tarkoittavan, että laki ”pakottaa” osan pk-yrityksistä valitsemaan hyväksytyn tilintarkastajan. Löydämme myös, että kun pk-yritys pakotetaan käyttämään hyväksyttyä tilintarkastajaa, yrityksen rahoituskustannukset alenevat ja sen luottokelpoisuus paranee. Tulokselle on monia mahdollisia tulkintoja, mutta yksi raportin keskeisistä johtopäätöksistä on, että empiiriset tulokset ovat yhdenmukaisia sen kanssa, että epäsymmetrinen informaatio vaikeuttaa yritysrahoitusmarkkinoiden toimintaa.
Keywords: G14; G31; G32; 330; auditing; small business finance; cost of debt capital; regression discontinuity; tilintarkastus; pk-yritysrahoitus; vieraan pääoman kustannukset; Klein- und Mittelunternehmen; Revision; Kapitalkosten; Finnland