Helsingin seudun klusterit sekä erikoistuminen bioteknologiaan ja logistiikkaan - Hannu Hernesniemi; Martti Kulvik (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2006)
Helsingin seudun ja Uudenmaan tuotannon ja työllisyyden kasvu on ollut nopeampaa kuin koko Suomen. Samaan aikaan erikoistuminen on vähentynyt. Tuotantorakenne muistuttaa nyt huomattavasti enemmän koko Suomen tuotantorakennetta kuin aiempina vuosikymmeninä. Silti erikoistuminen liike-elämän palveluihin, rahoitus- ja vakuutustoimintaan sekä tukkukauppaan on säilynyt voimakkaana. Näiden lisäksi seutu on erikoistunut logistiikkaan, majoitus- ja ravitsemustoimintaan sekä muihin yhteiskunnallisiin ja henkilökohtaisiin palveluihin. Teollisuudessa erikoistuminen on säilynyt ainoastaan sähkö- ja elektroniikkateollisuudessa. Erikoistuminen nopeasti kasvaviin aloihin osittain selittää Helsingin seudun muuta maata nopeampaa kasvua. Toimialojen sidonnaisuuksien perusteella voi sanoa että Helsingin seudulla on liike-elämän palveluiden KIBS-klusteri, ICT-klusteri, agentuuritoiminnan ja tukkukaupan klusteri sekä logistiikkaklusteri. Näistä yksityiskohtaisemmin on tarkasteltu logistiikkaklusteria. Sen kehitykseen tulevaisuudessa vaikuttavat myönteisesti uusi satama ja nopeasti kasvava lentoliikenne yritysryppäineen. Telakan hiipumisella voi olla negatiivinen vaikutus meritekniseen teollisuuteen – uusia yrityksiä ei synny ja nykyiset voivat siirtyä alueelta. Toinen erityistarkastelun kohde, bioteknologia on vielä kehityksensä alkuvaiheessa. Helsingin seutu tulee jatkossakin olemaan bioteknologian tärkein t&k:n ja liiketoiminnan keskus Suomessa.
Keywords: R11; R12; R41; L65; 330; Helsingin seutu; klusterit; erikoistuminen; bioteknologia; logistiikka