Biotekniikan ennakointi - Raine Hermans; Martti Kulvik; Antti-Jussi Tahavainen (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2008)
Biotekniikan ennakointi -projektin tavoitteena on ollut selvittää bioteknologian muuntumista kaupalliseksi tuotannoksi sekä esittää sen pohjalta suosituksia kehittää koulutusjärjestelmää kaupallisen tuotannon edistämiseksi vuoteen 2020 asti. Liiketoimintaosaamisen pikaiseksi lisäämiseksi bioalalla koulutusponnistelut tulisi kohdentaa työuran aikaiseen täydennyskoulutukseen, joka toteutettaisiin kolmella osa-alueella: 1. Liiketoimintaosaajia tulisi saada biotekniikan kaupallistamisprosesseihin mukaan muilta toimialoilta ”Science for managers”- täydennyskoulutuksella. 2. Huippututkijoita tulisi rohkaista oppimaan liiketoiminnan periaatteita ja kielenkäyttöä lyhytaikaisella ”Business for scientist” -täydennyskoulutuksella.3. Biotekniikka-alan koulutuksen saaneille tulisi järjestää mahdollisuus kouluttautua uransa aikana muuntokoulutuksella liiketoimintaosaajiksi, ”biotekniikka-ekonomeiksi”. Varsinaisesta biotekniikkakoulutuksesta esille nousi erityisesti bioinformatiikka-alan koulutus, jota voidaan soveltaa monella eri sovellusalalla. Esimerkiksi lääkekehitysalalla maamme ainutlaatuiset potilastietokannat ja -aineistot tulisi saattaa yhtenäiseen muotoon, jotta niitä ylipäänsä voitaisiin hyödyntää terveydenhuollon sovellusaloilla, kuten lääkekehityksessä ja diagnostiikassa. Metsäalalla havaittiin perinteisen puunjalostuksen sivuvirtojen olevan merkittävin uutta arvonlisäystä synnyttävä sovellusalue metsäalan koko arvoketjussa. Tosin sellu- ja paperiteollisuuden liepeillä näyttää edelleen oleva voimakas halu tehostaa jalostusprosesseja, missä voitaisiin hyödyntää myös bioteknologioita. Kuitenkin metsäalan kohdalla erityisesti energiasovellusten tutkimus ja koulutus näyttää olevan tulevaisuuden ala. Lisäksi muilla teollisen biotekniikan aloilla on tarvetta jatkossa kehittää tutkimusta ja koulutusta. Bioteknologian perustutkintokoulutukseen sisältyy jo nykyisellään liiketoiminnan periaatteita ja kielenkäyttöä opettavia opintokokonaisuuksia; tätä toimintaa tulisi jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan laajentaa. Akateemisen ”perustutkimuksen” ja kaupallistamiseen tähtäävän ”soveltavan tutkimuksen” luonne ja kannustimet ovat selkeästi erilaiset, vaikka biotekniikka-alan perustutkimus näyttää olevan monelta osin käyttötarkoituslähtöistä. Akateemisen tutkimuksen pääkannustimena ovat tieteelliset oivallukset ja tieteellinen julkaisutoiminta, ja käytännön sovellukset voivat olla hyvinkin kaukana tulevaisuudessa. Yhteiskuntamme haasteeksi muodostuu määrätietoisen ja fokusoidun kaupallistamiseen tähtäävän innovaatiotoiminnan tukeminen ja samanaikainen korkeatasoisen ja geneerisen akateemisen tutkimuksen turvaaminen ennakkoluulottoman tuottavana ilman pakottamista yksittäisen sovellusalan ”muottiin”. Yliopistojen ja teollisuuden välissä toimivien teknologiansiirto-organisaatioiden toiminta muodostuu tämän kannalta ratkaisevaksi.
Keywords: 330; bioinformatiikka; erikoistuminen; koulutus; liiketoimintaosaaminen; metsäala; energia; potilastietokannat