Vihreä veroreformi: Laskelmia suomen aineistolla - Minna Seppälä (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2001)
Tässä tutkimuksessa selvitetään tuotannontekijöiden vaihdettavuuteen perustuvan kaksoishyötyhypoteesin soveltuvuutta Suomeen. Lähtökohtana on pieni avoin talous, joka käyttää tuotannossaan ulkomailta tuotua energiaa ja kotimaista työtä. Vihreän tuloneutraalin veroreformin seurauksena verotuksen painopistettä siirretään työstä energiaan eli samanaikaisesti vähennetään työnantajan maksamia sosiaalivakuutusmaksuja ja lisätään ympäristöveroja. Tutkimuksessa käytetty malli osoittaa, että vih-reällä veroreformilla on mahdollista saavuttaa sekä parempi ympäristön laatu että korkeampi työllisyys, jos alkutilanteessa sosiaalivakuutusmaksujen aste on energiaveroastetta suurempi. Tulosten soveltamiseksi Suomen aineistoon tarvitaan tietoa energiaveroasteesta ja maksetuista sosiaalivakuutusmaksuista. Jälkimmäisenä mainitut tiedot löytyvät kansantalouden tilinpidosta, mutta maksetuista energiaveroista ei ole aikaisempia selvityksiä. Tutkimuksen loppuosassa onkin laskettu energiaveroasteet 16 toimialalle käyttäen hyväksi kauppa- ja teollisuusministeriön Tilastokeskukselta tilaamaa vuoden 1995 energian toimialoittaista panos-tuotos –aineistoa. Saadut tulokset osoittavat, että yhtä toimialaa lukuun ottamatta sosiaalivakuutusmaksuaste on energiaveroastetta selvästi suurempi. – – This study investigates the applicability of the factor-substitution based double dividend hypothesis in Finland. The starting point for the study is a small open economy that produces an export good using domestic labour and imported energy. As a result of the revenueneutral tax reform energy taxes are substituted for labour taxes, i.e. social security payments paid by the employer are decreased contemporaneously with an increase in environmental taxes. The model indicates that the green tax reform will improve the quality of the environment and increase employment as long as the labour tax rate exceeds the energy tax rate. The application of the results on the Finnish economy requires data on energy tax rates and social security payments. The latter can be found from national accounts but there is no previous data on industryspecific energy taxes. Energy tax rates for 16 industries are calculated from energy input-output data from the year 1995. The results provide evidence that the social security payment rate is clearly greater than the energy tax rate for all industries except one.
Keywords: H20; Q28; Q40; 330; Vihreä veroreformi; kaksoishyöty; energia verotus; Green tax reform; double dividend; energy taxation; Ökosteuer; Energiesteuer; Finnland; Doppelte Dividende