Valuuttavelan kasvu ja devalvoitumisen kustannukset - Anne Brunila; Heikki Hatanpää; Helvi Kinnunen (Bank of Finland, 1992)
Markan devalvoitumisen vaikutukset talouden rahoituskustannuksiin ovat nyt selvästi suuremmat kuin aikaisempien devalvaatioiden yhteydessa. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että ulkomaisen velan määrä suhteessa bruttokansantuotteeseen ja vientiin on tällä hetkellä huomattavasti aiempaa korkeampi. Verrattuna devalvaatiovuoteen 1982 kansantalouden ulkomainen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen on yli kaksinkertainen ja suhteessa vientiin lähes kolminkertainen. Toiseksi, valuuttaluottojen määrä on kasvanut voimakkaimmin talouden suljetulla sektorilla, jolla valuuttavelkojen vastapainona ei ole valuuttatuloja pienentämässä kurssimuutoksista aiheutuvia tappioita. Toisin sanoen markan heikkenemisen seurauksena syntyneet valuuttakurssitappiot ja lisääntyneet valuuttavelkojen hoitokulut kohdistuvat nyt entistä voimakkaammin valtiontalouteen ja sellaisiin suljetun sektorin yrityksiin, joilla ei ole ollut mainittavia valuuttavelkoja aikaisempia devalvaatioita toteutettaessa. Markan devalvoitumisen aiheuttama rahoituskustannusten nousu tilanteessa, jossa suljetun sektorin kysyntänäkymät pysyvät edelleen heikkoina, huonontaa oleellisesti kotimarkkinoilla toimivien yritysten rahoitusasemaa. Suljetun sektorin rahoitusmahdollisuuksia heikentää lisäksi se, että vuosina 1994-95 erääntyy arviolta noin 30-40 miljardin markan arvosta valuuttaluottoja, joiden uusiminen nykyisessä rahoitustilanteessa on vaikeaa.
URN:NBN:fi:bof-201501291035
Keywords: 330