Selviämmekö lamasta ehjin nahoin? Bruttokansantuotteen rakennemallien estimointituloksia - Paavo Peisa; Kari Takala (Bank of Finland, 1992)
Tässä tutkimuksessa selvitetään aikasarjatarkastelun avulla Suomen kokonaistuotannon häiriöiden voimakkuutta ja pysyvyyttä. Bruttokansantuotteen kehitystä vuosina 1860-1991 tarkastellaan rakennemalleilla, joissa aikasarja hajoitetaan trendiksi, suhdannekomponentiksi ja virhetermiksi. Tutkimuksessa keskitytään analysoimaan lähinnä trendin ominaisuuksia. Tulosten mukaan kokonaistuotanto käyttäytyy keskipitkällä aikavälillä likimain kuten vakiovauhdilla kasvava satunnaiskulku. Häiriöiden vaikutukset tuotannon tasoon jäävät pysyviksi, mutta odotettu kasvuvauhti ei muutu. Pitkää aikaväliä koskevat tulokset jäävät tämän analyysin perusteella monilta osin avoimiksi. Jos odotettu kasvuvauhti mallitetaan satunnaiskuluksi, kokonaistuotannon voidaan olettaa tulevaisuudessa jatkavan kasvuaan keskimäärin noin 2 1/2 prosentin vuosivauhdilla, eli selvästi aikaisempaa hitaammin. Diagnostiikan perusteella ennustetta ei voida kuitenkaan pitää erityisen luotettavana. Toisaalta bruttokansantuotteen kehitystä saattaa pitkällä aikavälillä dominoida lähes deterministinen trendi, jota aika-ajoin toistuvat voimakkaat negatiiviset shokit kuten nälkävuodet, sodat ja muut kriisit ovat häirinneet. Jos kasvutrendi on deterministinen, tuotanto kasvaa tämänhetkisen kriisin päätyttyä keskimääräistä nopeammin ja talous palaa ajan myötä aikaisemmalle kasvu-uralleen, joskin palautuminen kestää tutkimuksen tulosten mukaan lähes 10 vuotta.
URN:NBN:fi:bof-201808021850
Keywords: 330