Government funding of small and medium-sized enterprises in Finland - Ari Hyytinen; Lotta Väänänen (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2002)
Not unlike elsewhere, the government in Finland has been keen to provide funding to Finnish firms, especially to small and medium-sized enterprises (SMEs). In this paper we review, in the light of the economic rationales for public efforts to finance SMEs, all of the government institutions providing SME funding in Finland and the objectives and tasks assigned to them. Using recently collected data on SMEs, we then explore what kinds of SMEs apply for and receive government funding in Finland. We find i) that the “rhetoric” on what the institutions are set to do is not fully in line with what the economic rationales suggest; ii) that the total amount of government funding awarded to SMEs has over the past four years grown quite rapidly and simultaneously with increases in the availability of external finance on the marketplace; and iii) that every third SME has applied for and received at least one type of government funding. Our econometric results suggest that overall, the characteristics of SMEs applying for and receiving different types of government funding are consistent with the official rhetoric and the general idea of what the different institutions are set to do. Our results highlight the importance of emphasizing selectivity in the provision of government funding to SMEs, as we also find some evidence that the fundamental screening problem of finding out SMEs truly in need for government funding is not addressed adequately in practice. – – Kuten monissa muissakin maissa, valtio on Suomessa ollut varsin innokas tarjoamaan julkista rahoitusta suomalaisille yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille (pk-) yrityksille. Tarkastelemme tässä tutkimuksessa taloustieteestä julkiselle yritysrahoitukselle löydettävissä olevien perusteluiden valossa kaikkia pk-yrityksille julkista rahoitusta tarjoavia valtion organisaatioita Suomessa sekä niille asetettuja tavoitteita ja tehtäviä. Käyttämällä uutta aineistoa suomalaisista pk-yrityksistä tutkimme myös sitä, minkälaiset pkyritykset hakevat ja saavat julkista rahoitusta Suomessa. Tutkimuksemme osoittaa, i) että lainsäädännöstä ja muusta sääntelystä löytyvä ”retoriikka” siitä mitä eri julkista rahoitusta tarjoavat valtion organisaatiot on asetettu tekemään (ja mitä ne itse raportoivat tehtävistään ja toiminnastaan) ei ole täysin linjassa taloustieteestä löydettävissä olevien perusteluiden kanssa; ii) että pk-yrityksille myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä on viimeisen neljän vuoden aikana kasvanut melko nopeasti ja nähtävästi samanaikaisesti markkinaehtoisen ulkoisen rahoituksen saatavuuden kanssa; iii) että joka kolmas pk-yritys on tähän mennessä hakenut ja saanut rahoitusta vähintäänkin yhdeltä julkista rahoitusta tarjoavalta valtion organisaatiolta. Ekonometriset tuloksemme viittaavat siihen, että kokonaisuutena tarkasteltuna erityyppistä julkista rahoitusta saavien ja hakevien pk-yritysten ominaisuudet ovat yhdenmukaisia virallisen ”retoriikan” kanssa, ja sen kanssa mitä ko. organisaatioiden ”tulisikin tehdä”. Tuloksemme osoittavat kuitenkin myös, että voi olla, että julkista rahoitusta todella tarvitsevien pk-yritysten löytämiseksi ei ehkä ole panostettu riittävässä määrin. Tutkimuksemme tulokset tukevat ajatusta, että julkisen rahoituksen tulisi olla valikoivaa eli kohdistua vain niille yrityksille, jotka sitä todella tarvitsevat. – yritysrahoitus ; julkinen rahoitus ; markkinoiden epäonnistuminen ; pk-yritykset
Keywords: E50; G21; G24; G32; 330; corporate finance : government funding : market failure; SME; Risikokapital; Öffentliche Finanzwirtschaft; Klein- und Mittelunternehmen; Finnland