Arvioita energiaverotuksen taloudellisista vaikutuksista Suomessa - Juha Honkatukia (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2000)
Kioton pöytäkirjassa YK:n ilmastosopimukseen määritellään Euroopan unionille kasvihuonepäästöjen tavoitteeksi kahdeksan prosentin vähennys vuoteen 1990 verrattuna. Euroopan unionin sisäisessä taakanjaossa Suomelle sovittu kaavailtu kasvihuonepäästöjen tavoite on nollakasvu vuoteen 1990 verrattuna. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää sekä teknisten että taloudellisten ratkaisujen käyttöä. Tässä tutkimuksessa selvitetään laskennallisen yleisen tasapainon mallin avulla, minkälaisia kokonaistaloudellisia vaikutuksia aiheutuisi energiaverotuksen käytöstä osana ilmastopolitiikkaa. Tutkimuksessa arvioidaan myös eri energialajien verotuksen muuttamista EU:n komission ehdottamalle minimiverotasolle ja toisaalta sen yhdenmukaistamista. Energiaverotus vaikuttaa fossiilisten polttoaineiden käyttöön korottamalla niiden hintaa. Hinnannousu aiheuttaa fossiilisten polttoaineiden käytön vähentymistä ja siirtymistä vähäpäästöisempiin energialähteisiin. Se aiheuttaa toisaalta merkittäviä kustannuksia tuotantotoiminnalle. Laskelmien perusteella Suomen nykyisten hiilidioksidipäästöverojen kaksinkertaistaminen laskee kansantuotetta enimmillään 0.8 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Vaikutukset jäävät pienemmiksi, jos energiaverojen kasvanut kertymä palautetaan tuloveroja alentamalla. EU:n esitys eri energialajien minimiveroiksi edellyttää Suomelta vain dieselveron korotusta, mistä ei aiheudu suuria kansantuotevaikutuksia. Jos päästöverojen kattavuutta sen sijaan lisätään, kasvavat niiden kaksinkertaistamisen vaikutukset kansantuotteeseen selvästi ja voivat olla enimmillään yli kaksi prosenttia vuoden 2010 kansantuotteesta. Tutkimuksen perusteella energiaverotuksen korottaminen aiheuttaisi energiankäytön korvaamista työpanoksella ja pääomalla. Tästä aiheutuisi todellisuudessa lisäkustannuksia koulutuksen ja pääoman sopeutumisen kautta. Näitä kustannuksia ei mallissa kuitenkaan ole huomioitu. – – The Kyoto Protocol sets the target for emissions of green house gas emissions for the European union at 92 per cent of 1990 levels. The targets for individual member countries are set in an EU agreement on burden sharing. The Finnish emissions target is the 1990 level of emissions. The attainment of this target requires both technological and economical measures to be taken. This uses a computable general equilibrium model to evaluate the macroeconomic effects arising from the use of energy taxes for CO2-emission abatement policies. The study also estimates the effects of introducing minimum energy taxes according to the draft proposal for a EU energy tax directive. Energy taxes affect the use of fossil fuels by raising their prices. Price rises induce both decreases in the demand for fossil fuels and an increase in the demand for nonfossil fuels. On the other hand, they may cause considerable costs for industry. According to the study, doubling the current Finnish emission taxes would cause a 0.8 per cent reduction in Finnish GDP by 2010. The effect may be smaller, if revenue from energy taxes is used to cut income taxes. The minimum tax-proposal only requires an increase in the tax for diesel fuel in Finland. All other energy taxes are already at or above the proposed minimum. Thus, the proposal would not cause large effects in Finland. The study finds that increased energy taxes would lead to a substitution of labour and capitla for energy. This would cause adjustment costs both in the form of schooling and investment, which have not been taken into account.
Keywords: 330; Kohlendioxid; Allgemeines Gleichgewicht; Internationale Umweltpolitik; EU-Staaten; Finnland; Makroökonomischer Einfluss